Érzékeny orr.
Két kutyust képeztek ki különleges feladatra, mégpedig arra, hogy kiszagolják a poszttraumás stresszben szenvedőket lehelet alapján és a feladatot 90%-os pontossággal teljesítették is.
A PTSD egy mentális állapot, amit egy szörnyű esemény vált ki, például egy terrortámadás vagy egy baleset. A tünetei közé tartoznak a rémálmok, komoly szorongás, kontrollálhatatlan gondolatok, állandó visszaemlékezések.
A kutyusok érzékeny orra már most is képes felismerni bizonyos orvosi esetek korai figyelmeztető jeleit, például egy közelgő rohamot.
A legújabb eredmények alapján pedig a kutatók biztosak benne, hogy a segítő kutyák a poszttraumás szindróma első jeleit is érzékelni tudják.
A kísérleteket végző kanadai Dalhousie Egyetem kutatói a tanulmányban két ebet tanítottak be arra, hogy az emberek leheletéből a trauma reakciókat érzékeljék. Az Ivy nevű golden retriever és a belga malinois-németjuhász keverék, Callie volt a 25 kutya közül az, akik képességeik és motivációjuk alapján tudták a szigorú kiképzést teljesíteni.
![](https://hobbiallat.hu/wp-content/uploads/2024/07/poszttraumatikus-tuneteket-jelezni-kutyak.jpg)
Minden embernek van egy szagprofilja illékony szerves vegyületekből, ezek olyan molekulák, amelyek a test váladékában találhatók és genetikánk, életkorunk, tevékenységünk befolyásolja a pontos arányukat.
A tudósok 26 embert szerveztek be szagdonorként, ők a traumareakiókkal kapcsolatos elemzésben is résztvettek, több mint a páciensek fele a PTSD-hez szükséges diagnosztikai feltételeknek megfelelt. A résztvevőknek egy kérdőívet is ki kellett tölteniük a stresszszintjükről és érzelmeikről. A minták gyűjtése úgy történt, hogy a résztvevők különféle maszkokat viseltek, miközben a traumatikus élmények felelevenítésére kérték őket. Kontrollként ugyanakkor olyan mintákat is gyűjtöttek, ahol nyugodtan lélegeztek és közben nem esett szó a traumáról.
A két eb 90%-os biztonsággal mondta meg, hogy mely minta származott nyugodt helyzetből, mely a traumatikus pillanatokat átélve.
A kutyusok eredményét összehasonlítva a betegek beszámolóival kiderült, hogy Ivy inkább a szorongást, Callie inkább a szégyenérzetet tudta kiszagolni. Noha mindkét négylábú magas pontossággal dolgozott egy kicsit mást vettek stresszes mintának, Ivy a szimpatikus-adreno-medulláris tengely hormonjait (pl. adrenalin), Callie viszont a hipotalamusz-hipofízis-mellékvese hormonokat (pl. kortizol) vette figyelembe.
Forrás: www.goodnewsnetwork.org